Ide o Cyprus, Grécko, Slovinsko a Španielsko. Recesia v eurozóne zvyšuje viac nezamestnanosť aj v krajinách, ktoré sa spoliehajú na vývoz.
Predovšetkým tieto dve skutočnosti za druhý polrok minulého roka spôsobili, že na Slovensku rástla nezamestnanosť piatym najrýchlejším tempom v EÚ. Slovensko totiž musí znižovať deficit verejných financií najviac spomedzi krajín v regióne a zároveň je jednou z najotvorenejších ekonomík v Európe. Konsolidácia verejných financií prispela k tomu, že v januári tohto roka medziročne pribudlo nezamestnaných asi o 28-tisíc. Ešte viac sa však zvýšil počet ľudí bez práce pri ozdravovaní verejných financií v úvode rokov 2011 aj 2012.
![](https://ipravda.sk/res/2013/02/25/thumbs/zmena-nezamestnanosti-2012-strednaW.jpg)
Veľkým problémom je otvorenosť slovenskej ekonomiky, a teda závislosť firiem na odbyte v zahraničí. Firmy koncom minulého roka pre konsolidáciu verejných financií a recesiu v eurozóne prišli o objednávky. Pri rozhodovaní o prepúšťaní mohol z krátkodobého hľadiska zohrať úlohu aj nový Zákonník práce.
„Vyššie náklady na prepúšťanie zamestnancov najmä v čase neistého dopytu a poklesu objednávok urýchlili rozhodnutia o prepustení časti pracovnej sily,“ povedala Mária Valachyová, analytička Slovenskej sporiteľne. V ďalších mesiacoch tak ekonómovia očakávajú spomalenie rastu nezamestnanosti aj preto, že veľká časť plánovaného prepúšťania sa skoncentrovala do konca minulého roka.
Zákonník práce môže nateraz prepúšťanie, naopak, brzdiť. „Súčasný Zákonník práce určite nepomôže vytváraniu pracovných miest na Slovensku. Maximálne môže len spomaliť prepúšťanie existujúcich zamestnancov, keďže to momentálne vyjde firmy drahšie ako pri predchádzajúcom Zákonníku práce,“ hovorí Michal Páleník z Inštitútu zamestnanosti.
„Pre tento okamih možno hodnotiť, že napriek tomu, že ochladenie ekonomiky na Slovensku vo štvrtom kvartáli 2012 nebolo také výrazné ako v susedných krajinách, dáta z pracovného trhu poskytli oveľa menej útechy,“ analyzuje ďalej makroekonóm VÚB banky Andrej Arady. Konkrétne pri porovnaní rozdielu medzi tretím a štvrtým kvartálom klesala ekonomika všetkých krajín Európskej únie o 0,5 percenta, ale samotné Slovensko zaznamenalo rast na úrovni 0,2 percenta. „Pracovný trh tak bol počas posledného štvrťroku 2012 slabší ako samotná reálna aktivita,“ zhodnotil Arady. „Na to, aby sa dal vplyv zmien v zákonoch na pracovný trh relevantne zhodnotiť, bude potrebných ešte viacero dát. Objektívne to tak budeme môcť vyhodnotiť až s odstupom niekoľkých štvrťrokov,“ dodal Arady.
Naopak, pravicoví analytici vidia za vyššou nezamestnanosťou skôr vládnu politiku ako recesiu v eurozóne. „Za stabilným rastom nezamestnanosti v posledných mesiacoch môžeme hľadať práve nedostatok zdrojov v súkromnom sektore, ktorý vláda ešte zhoršila zvýšením dane z príjmu právnických osôb a vyššími odvodmi, ktoré predražujú zamestnávanie,“ povedal analytik Ján Dinga z Inštitútu ekonomických a spoločenských analýz.
Zvýšený dopyt po výrobkoch slovenských firiem by mal prísť v druhej polovici budúceho roka, keď podľa ekonomických indikátorov má prísť k postupnému oživeniu nemeckého hospodárstva. Podnikatelia najväčšej európskej ekonomiky sú totiž vo februári optimistickejší ako v januári, pri komponente očakávaní indexu IFO došlo k prudkému rastu na 104,6 z januárovej úrovne 100,6. Išlo o najrýchlejší medzimesačný rast od augusta 2009.
Napriek tomu nemecký rast s najväčšou pravdepodobnosťou nedokáže zastaviť zvyšovanie nezamestnanosti na Slovensku. „Rast ekonomiky zostane v tomto roku nízky a predpokladáme, že miera nezamestnanosti bude oproti vlaňajšku vyššia,“ povedala Valachyová. Firmy totiž pri súčasnom tvrdom Zákonníku práce budú vytvárať nové pracovné miesta veľmi opatrne.